Гаряча тема:
- Війна
Розкопки на Хмельниччині: вперше на західному Поділлі науковці зафіксували комплекс ранніх слов’ян
![Найдавніший виявлений археологами тут матеріал належить до культури лінійно-стрічкової кераміки. Фото: з архіву Найдавніший виявлений археологами тут матеріал належить до культури лінійно-стрічкової кераміки](https://ye.ua/images/news/_Rozkopki_na_Hmelnichchini__vpershe_na_zahidnomu_Podilli_naukovci_zafiksuvali_kompleks_rannih_slov_yan__1_2020_06_01_08_47_56.jpg)
Науковці підвели підсумки рятівних археологічних розкопок на Дунаєвеччині.
29 травня на Дунаєвеччині науковці підвели підсумки рятівних археологічних розкопок на багатошаровій пам’ятці Чаньків-1. Археологи тут працювали близько двох місяців. Ці розкопки передували будівництву об’їзної дороги в обхід Дунаївців.
Як сайт «Є» писав раніше, на Хмельниччині за останні роки такі масштабні рятівні дослідження стали одним з найбільших пам’яткоохоронних проектів. І матеріали, отримані під час цих рятівних археологічних робіт, є принципово важливими для науки. Передусім тим, як повідомляє науково-дослідний центр «Рятівна археологічна служба» ІА НАН України, що вперше на західному Поділлі науковці зафіксували комплекс ранніх слов’ян І-ІІ століття нашої ери. До сьогодні вважалось, що тут вони з’явились не раніше IV століття нашої ери.
«Вперше на цих теренах виявлено пізньозарубинецькі об’єкти. Пам’ятки цього типу датуються І-ІІ століттям нашої ери і є принципово важливими для формування наступних археологічних культур в південно-східній Європі – черняхівської та київської. Сусідні території Волині, Південного Бугу вже були ними заселені на той час. А ця частина Поділля, яку в давньоруський час називали Пониззям, на лівому березі середнього Дністра поки була «terra incognita» в історії слов’янських племен І – ІІІ століття. Відкриття нашою експедицією комплексу зарубинецької культури на Західному Поділлі, на пам’ятці Чаньків-1, свідчить про появу слов’янського населення на цих землях вже у І столітті нашої ери. Це важливо для майбутніх досліджень, зокрема, історії появи та розселення слов'янських племен у Європі», - розповідає керівник Дунаєвецької археологічної експедиції НДЦ «Рятівна археологічна служба» ІА НАН України, завідувач відділом археології ранніх слов’ян Інституту археології НАН України Олег Петраускас.
А ось найдавніший виявлений археологами тут матеріал належить до культури лінійно-стрічкової кераміки, яка на цих теренах передувала трипільській і займала великі простори Центральної та Східної Європи. На сьогодні в Україні досліджено вкрай мало таких об’єктів цієї культури. На пам’ятці Чаньків-1 ж вдалось виявити і детально вивчити частину добре збереженої житлово-господарської споруди. Її вік - більше семи тисяч років.
«Ми виявили багато рухомих знахідок. Зокрема, фрагменти кам’яних тесел та вироби з кременю, серед яких фрагменти ножів та скребків. Що дуже цікаво, сировина для крем’яних виробів була як місцевою, так і з території сучасної Волинської та Рівненської областей, а це засвідчує мобільність населення у той час. Ми також виявили два види посуду: столовий та кухонний. Якщо кухонний був погано випалений, з домішками піску та органіки, то столовий - дуже якісний і, що важливо, - з типовим для цієї культури так званим «нотним орнаментом», - розповідає молодший науковий співробітник НДЦ «Рятівна археологічна служба» ІА НАН України Богдан Сало.
Окрім вже згаданих матеріалів, на пам’ятці також виявлено матеріали трипільської культури етапу B I (V тис. до н.е.); доби бронзи (ІІ тис. до н.е.); раннього залізного часу (VII-VI ст. до н. е.); черняхівської культури (IІI ст. н. е.) та давньоруського часу (ХІІ-ХІІІ ст.).
Довідково: Багатошарове поселення Чаньків-1 відоме ще з 1980-х років. Пам'ятку відкрив археолог Володимир Захар’єв. У 2011 році, ще на етапі розроблення проєкту будівництва дороги, поселення було повторно обстежене науковцями, які запропонували дорожникам виконати превентивні археологічні розкопки. На жаль, у 2013 році , без попереднього дослідження, частину пам’ятки зруйнувала будівельна техніка.У березні 2019 року Науково-дослідний центр «Рятівна археологічна служба» Інституту археології НАН України провела археологічні розвідки та виготовила науково-технічну документацію і кошторис на виконання пам’яткоохоронних робіт. З урахуванням сучасного стану пам’ятки (після несанкціонованих будівельних робіт) під проведення рятівних досліджень потрапила частина поселення площею 4000 квадратних метрів.
Тільки зареєстровані користувачі мають змогу залишати коментарі!
Будь ласка, зареєструйтеcя або виконайте вхід під своїм акаунтом!
Переваги зареєстрованих користувачів
Зареєстровані користувачі користуються перевагами: